<?xml version='1.0' encoding='utf-8'?>
<!-- -*- DocBook -*- -->
<chapter id="basic-defs"><title>Означення та загальний огляд</title>
<section id="whatisfaq"><title>Чим є ці FAQ?</title>
<para>
Цей документ містить часті питання (та
відповіді на них!), щодо дистрибутива (Debian
GNU/Linux та інших) та проекту Debian.  По
можливості, будуть вказуватись посилання
на іншу документацію: нам не хотілося б
цитувати тут великі частини зовнішньої
документації.  Ви помітите, що для
розуміння деяких відповідей будуть
необхідними деякі початкові знання про
Unix-подібні операційні системи.  Ми
намагатимемось, по можливості, вимагати
від читача лише мінімальної кількості
попередніх знань: відповіді на загальні
питання початківців будуть якомога
простішими.
</para>
<para>
Якщо ви не змогли знайти те, що вас
цікавить, в цих FAQ, переконайтесь, що
переглянули <xref linkend="debiandocs"/>.  Якщо навіть
це не допомогло, див.  <xref linkend="feedback"/>.
</para>
</section>

<section id="whatisdebian"><title>Що таке Debian GNU/Linux?</title>
<para>
Debian GNU/Linux — це специфічна
<emphasis>збірка</emphasis> операційної системи Linux
та величезна кількість пакунків, що
запускаються під нею.
</para>
<para>
В принципі, користувачі можуть отримати
ядро Linux через Інтернет чи яким-небудь
іншим шляхом та скомпілювати його
самостійно.  Так само вони можуть роздобути
джерельні коди численних додатків,
скомпілювати програми та встановити їх до
своєї системи.  Для великих програм цей
процес може бути не лише довготривалим, але
й зі значною кількістю помилок.  Щоб
уникнути цього, користувачі як правило
обирають собі операційну систему та набір
пакунків від одного з поширювачів Linux.  Вони
відрізняються набором програм, протоколів
та підходів, котрі використовуються для
пакування, встановлення та керування
пакунками додатків у вашій системі в
поєднанні з інструментами встановлення і
налаштування, підтримкою, документацією й
іншими послугами.
</para>
<para>
Debian GNU/Linux — це результат зусиль
добровольців по створенню вільної,
високоякісної Unix-сумісної операційної
системи з набором численних додатків.  Ідея
вільної Unix-системи породжена проектом GNU.
Багато інших програм, що роблять Debian GNU/Linux
таким зручним, були розроблені саме в
рамках цього проекту.
</para>
<para>
Для Debian слово „вільний“ має таке ж
значення, як його трактує GNU (перегляньте
<ulink url="http://www.debian.org/social_contract#guidelines">Критерії
Debian щодо вільного програмного
забезпечення</ulink>).  Коли ми говоримо про
вільне програмне забезпечення, ми маємо на
увазі саме свободу, а не ціну.  Вільне
програмне забезпечення означає, що ви
можете поширювати його копії, мати
джерельні коди, чи отримати їх при бажанні;
що ви можете вносити зміни в тексти програм
чи використовувати його частину у інших
програмних проектах, і що ви знаєте про ці
свої можливості.
</para>
<para>
Проект Debian започатковано Яном Мардоком (Ian
Murdock) у 1993 році за початкової фінансової
підтримки проектом Вільного програмного
забезпечення GNU (FSF GNU).  Зараз розробники Debian
вважають його прямим дітищем проекту GNU.
</para>
<para>
Debian GNU/Linux це:
</para>
<itemizedlist>
<listitem>
<para>
<emphasis role="strong">функціональна повнота</emphasis>:
на даний момент Debian містить понад 42551
пакунків.  Користувачі можуть обирати, які
пакунки їм встановлювати; для цього Debian має
необхідні інструменти.  Ви можете
переглянути список та описи доступних на
даний момент пакунків на будь-якому з <ulink
url="http://www.debian.org/distrib/ftplist">дзеркальних
сайтів</ulink> Debian.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>
<emphasis role="strong">свобода використання та
подальшого поширення</emphasis>: не вимагається
ніякого членства в консорціумі або оплати
для того, щоб брати участь у розповсюдженні
чи розробці.  Всі пакунки, що формально є
частиною Debian GNU/Linux можна вільно поширювати,
як правило на засадах Загальної публічної
ліцензії GNU.
</para>
<para>
Ftp-архіви Debian містять також близько 696
програмних пакунків (в секціях
<literal>non-free</literal> та <literal>contrib</literal>), що
поширюються на особливих умовах, котрі
описані в кожному з пакунків.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>
<emphasis role="strong">динамічність</emphasis>: з 1033
добровольцями, що постійно додають новий
та вдосконалений код, Debian швидко
розвивається.  Нові випуски планується
робити кожних кілька місяців, а ftp-архіви
поновлюються щоденно.
</para>
</listitem>
</itemizedlist>
<para>
Окрім того, що Debian GNU/Linux сама по собі є
вільним програмним забезпеченням, вона є
базою, на основі якої формуються численні
додаткові збірки.  Пропонуючи повноцінну
надійну систему, Debian пропонує користувачам
Linux дедалі кращу сумісність та дозволяє
дистрибуторам вилучати непотрібні їм
можливості і концентруватись на потрібних
для створення спеціалізованих
дистрибутивів.  Перегляньте <xref
linkend="childistro"/>, щоб отримати більше
інформації.
</para>
</section>

<section id="linux"><title>Гаразд, я вже знаю, що таке Debian... а що таке Linux?</title>
<para>
Якщо коротко, Linux — це ядро Unix-подібної
операційної системи.  Спочатку воно
розроблялось для ПК з процесорами 386 (і
вище); зараз перенесено на значну кількість
інших систем, в тому числі
багатопроцесорних, та продовжує
інтенсивно розвиватись.  Linux написано
Лінусом Торвальдсом (Linus Torvalds) та багатьма
іншими комп'ютерними спеціалістами з
усього світу.
</para>
<para>
Окрім ядра система Linux зазвичай має:
</para>
<itemizedlist>
<listitem>
<para>
файлову систему, сумісну зі Стандартом
ієрархії файлової системи Linux (Linux Filesystem
Hierarchy Standard, <ulink
url="http://www.pathname.com/fhs/">http://www.pathname.com/fhs/</ulink>).
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>
велику кількість утиліт Unix, більшість з
яких була розроблена проектом GNU та Фондом
вільного програмного забезпечення (FSF, Free
Software Foundation).
</para>
</listitem>
</itemizedlist>
<para>
Сукупність ядра Linux, файлової системи та
утиліт GNU, FSF і інших, компонується таким
чином, щоб забезпечити сумісність зі
стандартом POSIX (IEEE 1003.1); перегляньте <xref
linkend="otherunices"/>.
</para>
<para>
Щоб більше дізнатися про Linux, перегляньте
<ulink
url="ftp://ibiblio.org/pub/Linux/docs/HOWTO/INFO-SHEET">Інформаційну
сторінку Linux</ulink> Міхаеля К.  Джонсона (Michael K.
Johnson) та <ulink
url="ftp://ibiblio.org/pub/Linux/docs/HOWTO/META-FAQ">Meta-FAQ</ulink>.
</para>
</section>

<section id="non-linux"><title>Чи Debian створюється лише для GNU/Linux?</title>
<para>
На сьогодні Debian доступний лише під Linux, але
з Debian GNU/Hurd і Debian'ом на ядрах BSD ми почали
пропонувати також не-Linux операційні
системи в якості серверних рішень,
платформ для розробки або для робочого
столу.  Однак, ці не-Linux портування все ж не є
офіційними випусками.
</para>
<para>
Найдавнішою спробою з портування Debian є Debian
GNU/Hurd.
</para>
<para>
Hurd — це ряд серверів, запущених на
мікроядрі GNU Mach.  Разом вони складають
основу операційної системи GNU.
</para>
<para>
Будь ласка, перегляньте <ulink
url="http://www.gnu.org/software/hurd/">http://www.gnu.org/software/hurd/</ulink>,
щоб отримати загальну інформацію про GNU/Hurd,
або <ulink
url="http://www.debian.org/ports/hurd/">http://www.debian.org/ports/hurd/</ulink>,
якщо бажаєте дізнатись більше про Debian GNU/Hurd.
</para>
<para>
Спроба номер два — це портування на ядро
BSD.  Люди працюють з ядрами NetBSD та FreeBSD.
</para>
<para>
Про ці не-linux перенесення Debian ви можете
більше детально дізнатись на сторінці <ulink
url="http://www.debian.org/ports/#nonlinux">http://www.debian.org/ports/#nonlinux</ulink>.
</para>
</section>

<section id="difference"><title>Чим Debian GNU/Linux відрізняється від інших Linux-дистрибутивів? Чому я повинен серед інших дистрибутивів обрати саме Debian?</title>
<para>
Від інших збірок Linux Debian відрізняють такі
особливості:
</para>
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Свобода:</term>
<listitem>
<para>
Як затверджено в <ulink
url="http://www.debian.org/social_contract">Суспільному
договорі Debian</ulink>, Debian залишиться 100%
вільним.  Debian є дуже суворим в питаннях
визнання програмного забезпечення
„істинно вільним“.  Критерії, що
використовуються для визначення
„вільності“ роботи, виділяють <ulink
url="http://www.debian.org/social_contract#guidelines">Вільне
програмне забезпечення Debian</ulink>.
</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Система підтримки пакунків Debian:</term>
<listitem>
<para>
Вся система, чи будь-який її компонент
можуть бути оновлені одразу ж без будь-яких
перетворень, без втрати звичних
конфігураційних файлів та (в більшості
випадків) без перезавантажень системи.
Більшість доступних сьогодні збірок Linux
мають у своєму складі систему підтримки
пакунків, проте в Debian вона справді
унікальна та особливо надійна (див.  <xref
linkend="pkg-basics"/>).
</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Відкрита розробка:</term>
<listitem>
<para>
В той час як інші дистрибутиви Linux
розробляються окремими людьми, маленькими
закритими групами або ж комерційними
поставниками, Debian є єдиною великою збіркою,
що спільно розробляється великою
кількістю різних людей через Інтернет, так
само, як Linux та інше вільне програмне
забезпечення.
</para>
<para>
Понад 1033 добровільних супроводжуючих
працюють над більш ніж 42551 пакунками та
покращенням Debian GNU/Linux.  Розробники Debian
переважно беруть участь у проекті не
написанням нових програм, але пакуванням
існуючих згідно стандартів проекту,
формуванням звітів про помилки
оригінальним розробникам, та
забезпеченням підтримки користувачів.  Для
додаткової інформації щодо того, як стати
розробником, перегляньте <xref linkend="contrib"/>.
</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Універсальна операційна система:</term>
<listitem>
<para>
Debian постачається з <ulink
url="http://packages.debian.org/stable/">більш ніж 42551
пакунками</ulink> та запускається на <ulink
url="http://www.debian.org/ports/">10 архітектурах</ulink>.  Це
більше, ніж в будь-якій іншій збірці GNU/Linux.
Див.  <xref linkend="apps"/>, щоб переглянути список
програмного забезпечення, що
підтримується, або <xref linkend="arches"/>, щоб
переглянути описи платформ апаратного
забезпечення, які підтримуються.
</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Система відслідковування помилок:</term>
<listitem>
<para>
Географічна розпорошеність розробників
Debian вимагає витончених інструментів,
швидкого поширення інформації про помилки
та способи їх усунення для прискорення
розвитку системи.  Користувачів заохочують
відправляти звіти про помилки у
стандартному вигляді, що дозволяє за
короткий час оприлюднити їх через тенета
або електронну пошту.  Додаткову
інформацію з приводу використання журналу
помилок можна знайти в цьому FAQ,
перегляньте <xref linkend="buglogs"/>.
</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Політика Debian:</term>
<listitem>
<para>
Debian має широку специфікацію стандартів
якості, так звану „Політику Debian“.  Цей
документ визначає якість та стандарти,
котрих ми дотримуємось у пакунках.
</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
<para>
Веб-сторінка про <ulink
url="http://www.debian.org/intro/why_debian">причини вибору
Debian</ulink> містить додаткову інформацію з цих
питань.
</para>
</section>

<section id="gnu"><title>Як проект Debian відноситься до Фонду вільного програмного забезпечення GNU, вони співпрацюють?</title>
<para>
Система Debian будується на ідеалах вільного
програмного забезпечення, що
проповідуються <ulink url="http://www.gnu.org/">Фондом
вільного програмного забезпечення</ulink> та
особливо <ulink url="http://www.stallman.org/">Річардом
Столменом</ulink> (Richard Stallman).  Потужна система
інструментів розробки Фонду ВПЗ, утиліти
та додатки також є ключовими частинами
системи Debian.
</para>
<para>
Проект Debian незалежний від Фонду ВПЗ, проте
ми регулярно спілкуємось та співпрацюємо у
різноманітних проектах.  Фонд ВПЗ попрохав,
щоб ми називали нашу систему „Debian GNU/Linux“ і
ми з радістю виконуємо це прохання.
</para>
<para>
Стратегічною метою Фонду ВПЗ є розробка
нової операційної системи під назвою GNU, що
базується на <ulink
url="http://www.gnu.org/software/hurd/">Hurd</ulink>.  Debian
співпрацює з Фондом ВПЗ над цією системою,
що має назву <ulink url="http://www.debian.org/ports/hurd/">Debian
GNU/Hurd</ulink>.
</para>
</section>

<section id="pronunciation"><title>Як вимовляється слово „Debian“ та що воно означає?</title>
<para>
Назва проекту вимовляється як „Дебіен“
(Deb'-ee-en) з коротким „е“ в Deb та наголосом на
першому складі.  Це слово є поєднанням імен
Дебри та Яна Мердоків (Debra та Ian Murdock), котрі
заснували проект.  (Схоже, словники
допускають деяку невизначеність щодо
вимови імені „Ian“, проте сам він
схиляється до „Іен“ („ee'-en“)).
</para>
</section>

</chapter>

