<?xml version='1.0' encoding='utf-8'?>
<!-- -*- DocBook -*- -->
<chapter id="software"><title>Програмне забезпечення, доступне в Debian.</title>
<section id="apps"><title>Які типи додатків та програмного забезпечення для розробників доступні в Debian GNU/Linux?</title>
<para>
Як і більшість дистрибутивів, Debian GNU/Linux
пропонує:
</para>
<itemizedlist>
<listitem>
<para>
основні додатки GNU для розробки
програмного забезпечення, маніпуляції
файлами та обробки текстів, включаючи gcc, g++,
make, texinfo, Emacs, оболонку Bash та значну
кількість оновлених Unix-утиліт,
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>
Perl, Python, Tcl/Tk, та величезну кількість
пов'язаних з ними програм, бібліотек і
модулів,
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>
TeX (LaTeX) і Lyx, dvips, Ghostscript,
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>
систему X Window, що надає мережевий графічний
інтерфейс користувача в Linux, та незліченну
кількість додатків, включаючи як GNOME та KDE,
так і GIMP (GNU Image Manipulation Program) — програму для
маніпуляцій з зображеннями.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>
повний набір мережевих додатків, включаючи
сервери інтернет-протоколів, таких як HTTP
(WWW), FTP, NNTP (новини), SMTP та POP (електронна
пошта), DNS (сервер доменних назв); реляційні
бази даних, такі як PostgreSQL, MySQL; окрім того
пропонуються веб-переглядачі, включаючи
різноманітні продукти Mozilla,
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>
повний комплект офісних додатків,
включаючи набір OpenOffice.org, Gnumeric та інші
електронні таблиці, WYSIWYG-редактори
(скорочення від „What You See Is What You Get“ — „що
бачиш, те і отримуєш“), календарі.
</para>
</listitem>
</itemizedlist>
<para>
Понад 42304 пакунків — від серверів та
переглядачів новин до підтримки музики,
факс-програм, баз даних та електронних
таблиць, програм для обробки графіки,
спілкування, мережевих та поштовмх утиліт,
веб-серверів і навіть програм для прийому
радіопередач — входять до збірки.  Ще 696
комплектів програм доступні у вигляді
пакунків Debian, але формально не входять до
нього через ліцензійні обмеження.
</para>
</section>

<section id="softwareauthors"><title>Хто написав всі ці програми?</title>
<para>
Для кожного пакунку <emphasis>автори</emphasis>
програм(и) вказані у файлі
<literal>/usr/doc/ПАКУНОК/copyright</literal>, де ПАКУНОК —
це назва пакунка.
</para>
<para>
<emphasis>Супроводжуючі</emphasis>, що створили сам
пакунок для системи Debian GNU/Linux, перелічені у
файлі control (перегляньте <xref linkend="controlfile"/>),
який є в кожному пакунку Debian.  В журналі
змін Debian, що знаходиться в
<literal>/usr/share/doc/PACKAGE/changelog.Debian.gz</literal>, також
згадуються всі, ті хто працював над
пакунками Debian.
</para>
</section>

<section id="pkglist"><title>Як я можу отримати поточний список програм для Debian?</title>
<para>
Повний список доступний на будь-якому з <ulink
url="http://www.debian.org/distrib/ftplist">дзеркал Debian</ulink> в
файлі <literal>indices/Maintainers</literal>.  В ньому
перелічені назви пакунків та імена й
електронні адреси відповідних
супроводжуючих.
</para>
<para>
<ulink url="http://packages.debian.org/">WWW-інтерфейс для
Debian-пакунків</ulink> зручно об'єднує пакунки з
майже 20 секцій архіву.
</para>
</section>

<section id="missing"><title>Чого немає в Debian GNU/Linux?</title>
<para>
Існує список пакунків, котрі потрібно
перенести в Debian.  Його можна знайти на
сторінці <ulink url="http://www.debian.org/devel/wnpp/">Список
пакунків, що потребують доопрацювання та
перспективних пакунків</ulink>.
</para>
<para>
Додаткові відомості про те, як додавати
відсутні можливості можна знайти в <xref
linkend="contrib"/>.
</para>
</section>

<section id="no-devs"><title>Чому при компіляції програм я отримую повідомлення „ld: cannot find --lfoo“? Чому у двійкових пакунках бібліотек немає файлів libfoo.so?</title>
<para>
Політика Debian вимагає щоб такі символічні
посилання (на libfoo.so.x.y.z абощо) знаходились у
окремих, розробницьких пакунках.  Такі
пакунки зазвичай називаються libfoo-dev чи
libfooX-dev (відповідні їм пакунки бібліотек
називаються libfooX, де Х — деяке число).
</para>
</section>

<section id="java"><title>Як Debian підтримує Java і чи підтримує взагалі?</title>
<para>
Оскільки офіційні Java Development kit та Runtime Environment
виробництва Sun Мicrosystems не є вільним
програмним забезпеченням, воно не може
бути офіційно включеним в Debian.  Якщо ви, не
зважаючи на це, хочете включити його у свою
систему, зверніться до пакунку <systemitem
role="package">java-package</systemitem> в каталозі contrib.
</para>
<para>
Проте, обидва JDK та декілька
<emphasis>вільних</emphasis> реалізацій технології
Java доступні у вигляді пакунків Debian.  Ви
можете писати, налагоджувати та запускати
Java-програми у Debian.
</para>
<para>
Для запуску Java-аплетів потрібен
веб-броузер що міг би їх розпізнати та
виконати.  Декілька броузерів, доступних у
Debian, як наприклад Konqueror чи Mozilla підтримують
спеціальні втулки Java, що роблять можливим
всередині них запуск Java-аплетів.  Netscape
Navigator, хоча він і не є вільним, але також
доступний у якості пакунка для Debian і вміє
запускати аплети Java.
</para>
<para>
За додатковою інформацією зверніться до
<ulink url="http://www.debian.org/doc/manuals/debian-java-faq/">Debian Java
FAQ</ulink>.
</para>
</section>

<section id="isitdebian"><title>Як я можу перевірити, чи я використовую Debian і якої саме версії?</title>
<para>
Щоб переконатись, що ваша система справді
встановлена з базових дисків Debian,
перевірте наявність файлу
<literal>/etc/debian_version</literal>, що містить єдиний
простий рядок — номер стабільної версії,
як визначено у пакунку <literal>base-files</literal>.
</para>
<para>
Наявність програми <literal>dpkg</literal> свідчить
про те, що ви можете встановлювати пакунки
Debian у вашій системі, але оскільки ця
програма була перенесена у багато інших
операційних систем та архітектур, не можна
стверджувати, що це є надійний спосіб
перевірки того, що у вас саме Debian GNU/Linux.
</para>
<para>
Користувачі повинні знати, що хоча система
Debian складається з багатьох частин, кожну з
них можна оновити (майже) незалежно.  Кожна
стабільна версія Debian має визначений та
незмінний вміст.  Оновлення доступні
окремо.  Для короткого опису стану
встановлення пакунку <literal>foo</literal>
використовуйте команду <literal>dpkg --list foo</literal>.
Щоб переглянути версії всіх встановлених
пакунків, введіть:
</para>
<screen>
dpkg -l
</screen>
<para>
Для перегляду більш детальнішого опису
запустіть:
</para>
<screen>
dpkg --status foo
</screen>
</section>

<section id="nonenglish"><title>Як справи в Debian з підтримкою інших мов, окрім англійської?</title>
<itemizedlist>
<listitem>
<para>
Debian GNU/Linux поширюється з приблизно двома
сотнями клавіатурних карт та
інструментами (в пакунку <literal>kbd</literal>) для
їх встановлення, перегляду і модифікації.
</para>
<para>
Під час встановлення системи користувача
просять вказати, яку саме клавіатурну
розкладку він буде використовувати.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>
Переважна більшість програм, котрі ми
пакуємо, підтримують ввід не-US-ASCII символів,
що використовуються у інших абетках (як,
наприклад, ISO-8859-1 чи ISO-8859-2); окрім того,
численні програми підтримують
багатобайтові мови, як японська чи
китайська.
</para>
</listitem>
<listitem>
<para>
На даний момент підтримуються сторінки
довідки для німецької, іспанської,
фінської, французької, угорської,
італійської, японської, корейської та
польської мов у пакунках
<literal>manpages-МОВА</literal>, де МОВА — дволітерний
код країни згідно стандарту ISO.  Щоб
отримати доступ до такої сторінки,
необхідно відповідним чином змінити
значення змінної LC_MESSAGES.
</para>
<para>
Наприклад, у випадку італомовної довідки
змінна LC_MESSAGES повинна бути встановлена у
'italian'.  Програма <command>man</command> шукатиме
італійські сторінки довідки у каталозі
<literal>/usr/share/man/it/</literal>.
</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</section>

<section id="usexports"><title>Як щодо обмежень законодавства США на експорт?</title>
<para>
Американське законодавство забороняє
експорт оборонних технологій, що включає
деякі типи криптографічних програм.  Серед
інших у цю категорію потрапляють PGP та ssh.  У
випуску <emphasis>sarge</emphasis> такі пакунки були
перенесені до каталогу main (або ж
<emphasis>non-free</emphasis>, якщо це було необхідним) у
зв'язку з лібералізацією американського
законодавства на експорт крипторафії.
</para>
<para>
Для запобігання непотрібного ризику деякі
пакунки Debian GNU/Linux були доступні лише з
неамериканського сайту <ulink
url="ftp://non-US.debian.org/debian-non-US/">ftp://non-US.debian.org/debian-non-US/</ulink>
та його численних дзеркал, кожне з яких
знаходилось за межами США (повний список
можна знайти за адресою <ulink
url="ftp://non-US.debian.org/debian-non-US/README.non-US">ftp://non-US.debian.org/debian-non-US/README.non-US</ulink>).
Ці сайти все ще існують (для підтримки
користувачів <emphasis>woody</emphasis>), але їхній
вміст більше не підтримується і вважається
застарілим.  Будь ласка, видаліть будь-які
згадки про non-US з вашого конфігураційного
файлу <filename>/etc/apt/sources.list</filename>.
</para>
</section>

<section id="pine"><title>Куди подівся pine?</title>
<para>
Через його обмежувальну ліцензію він
перенесений до non-free.  Більш того, оскільки
ліцензія забороняє поширення
модифікованих двійкових файлів, ви повинні
скомпілювати його самостійно з наданих
джерельних кодів та латок Debian.
</para>
<para>
Джерельний пакунок називається <systemitem
role="package">pine</systemitem>.  Ви можете
використовувати пакунок <systemitem
role="package">pine-tracker</systemitem> щоб отримати
попередження якщо буде потрібно провести
оновлення.
</para>
<para>
Зауважте, що є багато альтернатив як для pine,
так і для pico, зокрема <systemitem
role="package">mutt</systemitem> i <systemitem
role="package">nano</systemitem>, що знаходяться в розділі
main.
</para>
</section>

<section id="qmail"><title>А де qmail/ezmlm/djbdns?</title>
<para>
Ден Бернштейн (Dan J.  Bernstein) поширює <ulink
url="http://cr.yp.to/software.html">все написане ним
програмне забезпечення</ulink> під
обмежувальною ліцензією і, як наслідок,
воно знаходиться у розділі non-free.  Оскільки
ліцензія, котру він використовує,
забороняє поширення модифікованих
двійкових файлів, ви повинні скомпілювати
їх самостійно з джерельних кодів та латок
Debian, щоб отримати двійкові пакунки, котрі
ви зможете встановити у вашій системі Debian
GNU/Linux.
</para>
<para>
Джерельні пакунки називаються <systemitem
role="package">qmail-src</systemitem>, <systemitem
role="package">ezmlm-src</systemitem> та <systemitem
role="package">djbdns-installer</systemitem> відповідно.
</para>
<para>
Для <command>qmail</command> вам потрібно спершу
встановити <systemitem role="package">qmail-src</systemitem>, а
потім запустити <command>build-qmail</command> щоб
сформувати пакунок Debian.  Вам також потрібно
встановити пакунок <systemitem
role="package">ucspi-tcp-src</systemitem> щоб отримати ucspi-tcp,
від котрого залежить <command>qmail</command>.
</para>
<para>
Ден Бернштейн (Dan J.  Bernstein) також підтримує
сторінку <ulink url="http://cr.yp.to/distributors.html">FAQ from
distributors</ulink>, якщо вам цікаво почитати про
його мотиви (одним з них є <ulink
url="http://cr.yp.to/compatibility.html">міжплатформена
сумісніть</ulink>).
</para>
</section>

</chapter>

